СТЕНОГРАМА
засідання Комітету з питань європейської інтеграції 
03 жовтня 2018 року
Веде засідання Заступник голови Комітету ІОНОВА М.М. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Всім доброго дня, всіх вітаю. Ми, я думаю, що швидко сьогодні попрацюємо.
Перший у нас законопроект, який ми будемо розглядати, це – проект Закону про ратифікацію Угоди між Урядом Литовської Республіки, Урядом Республіки Польща та Кабінетом Міністрів України про внесення змін до Угоди між Урядом Литовської Республіки, Польща та Кабінетом Міністрів України стосовно створення спільної військової частини (реєстраційний номер 0200). 
Ми просимо пару слів доповісти. Будь ласка, якщо можна, Анатолій Григорович. Міністерство оборони.
Дякую. 

ПЕТРЕНКО А.Г. Дякую, пані Маріє. 
Шановні народні депутати, законопроект розроблено Міністерством оборони для виконання внутрішньодержавної процедури для набрання чинності Угоди між урядами Литви, Польщі та України про створення спільної військової частини литовсько-польсько-української бригади. Угода була вчинена 5 жовтня 2017 року і цією угодою передбачено дві зміни. Перше – це присвоєння почесного найменування цій військовій частині імені Великого Гетьмана  Костянтина Острозького. І друга зміна – це те, що за взаємною згодою сторін ця бригада може бути залучено до всього переліку операцій, які відповідають міжнародним принципам і нормам міжнародного права.
Угода підлягає ратифікації – це висновок Міністерства юстиції, оскільки набрання чинності тими змінами, які були внесені, повинно бути здійснено таким же самим способом, як і попередня угода, яка власне створила бригаду. 
Додаткових витрат з державного бюджету такі зміни не передбачають. І угода набирає чинності після того, як через 30 днів з моменту отримання останньої згоди із сторін Депозитарієм завершено всі внутрішньодержавні процедури.
Просимо підтримати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дуже дякую.
Я думаю… Урядовий офіс, у вас є зауваження, скажіть, будь ласка? Немає. 
Наш комітет також рекомендує прийняти його за основу і в цілому. Я вам дуже дякую. Ми дочекаємось пані Юринець і поставимо на голосування.
Зараз я прошу, щоби ми розглянули проект Закону про внесення змін до… 
Дуже дякую, Анатолій Григорович. 

ПЕТРЕНКО А.Г. Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. …до Повітряного кодексу України щодо прийняття Авіаційних правил України, 6392. І, якщо можна, пане Вікторе, два слова. Потім Урядовий офіс, тому що також позиція нашого комітету те, що це не порушує право ЄС.

_______________В. Дякую дуже. 
Пане голово, пане шановні народні депутати. Колеги....

ГОЛОВУЮЧИЙ. Можна на деякі питання ГНЕУ, якщо можна відповісти, то...

_______________В. Так. Я насамперед хотів почати, що розроблення законопроекту передбачено Планом заходів з підготовки до запровадження спільного авіаційного простору між Україною та Європейським Союзом. І законопроект спрямований на забезпечення ефективного, спрощеного впровадження положень законодавства Європейського Союзу в законодавстві України щодо регулювання у сфері цивільної авіації.
Мета законопроекту – це стаття 11 Повітряного кодексу України, згідно з яким Авіаційні правила України розробляються, приймаються і впроваджуються у порядку встановленому Кабміном і повинні відповідати стандартам і рекомендованій  практиці Міжнародної організації цивільної авіації, Європейською організацією з безпеки аеронавігації, Євроконтролю Європейського агентства з безпеки авіації EASA, інших міжнародних авіаційних організацій.
Власне ці нормативні документи, технічні, власне, правила, вони публікуються в країнах Європейського Союзу державною мовою або в разі потреби однією з офіційних мов EASA. Це англійська або французька. Тому ми пропонуємо таку ж практику запровадити в Україні. Законопроект розроблений спільно з Міністерством інфраструктури, Державною авіаційною службою, підтриманий теж Комітетом  транспорту.
Щодо зауважень ГНЕУ, вони в основному мають нормопроектувальний характер, зауваження до порівняльної таблиці, уточнення назви, механізми будуть враховані під час доопрацювання. Власне щодо мови, ми вважаємо, що це практика Європейського Союзу. Крім того, було рішення Конституційного суду від 28 лютого 2018 року, тому ми вважаємо, що все-таки Кабінет Міністрів України може затверджувати технічні правила EASA мовою, офіційною мовою EASA, тобто англійською мовою або французькою.
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дуже дякую.

_______________В. Ну хотів би наголосити, що ті стандарти так, щоб ми всі розуміли, вони можуть складати там близько декілька тисяч сторінок і, ну, їхній переклад просто буде недоцільний. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Пані Марино, ви будете чи пан Дмитро? 

_______________М. Я. Дякую, пані Марія. За результати нашої експертизи законопроект не суперечить нашим зобов'язанням, навпаки, навіть сприятиме оперативній імплементації….  ЄС до законодавства України. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Дуже дякую. 
У нас теж дуже хороший висновок пан Богдан Ференс зробив нашого комітету. І ми розуміємо, що якби ми дуже довго були заручниками ситуації двох країн – Іспанії і Великої Британії. Але все одно якби пропонуємо розглянути один з прийнятних варіантів, який запропонований саме в проекті цього закону, форма імплементації вимог і стандартів ЄС в авіаційній сфері, і якраз не суперечить нашим міжнародним правовим зобов'язанням України. Дуже дякую. 
Колеги, давайте тоді я прошу підтримати даний законопроект 6392 і далі ми повернемось до першого проекту Закону про ратифікацію. Ви не проти, да? Я тоді ставлю на голосування те, що стосується законопроекту 6392. Колеги, хто підтримує? Всі підтримують. Дуже дякую. Одноголосно. 
І ми повертаємось до підтримки голосування законопроекту про ратифікацію Угоди між Урядом Литовської Республіки, Польщі і Кабінетом Міністрів України щодо спільної військової частини імені пана Островського. Прошу підтримати. Хто – за? Всі "за". Дуже дякую. 
Переходимо до проекту Закону про вимоги до предметів, матеріалів, що контактують з харчовими продуктами (реєстраційний номер 4611). І у нас є Микола Анатолійович представник. Будь ласка, якщо можна…

______________М.А. Доброго дня, шановна пані головуюча, шановні панове народні депутати. У нас зараз триває реформа стосовно забезпечення безпечності харчової продукції і важливим елементом цієї безпечності є встановлення вимог до предметів та матеріалів, що контактують з харчовими продуктами. Нами розроблено законопроект, який встановлює ці вимоги. Він розроблений відповідно до наших зобов'язань перед Європейським Союзом на основі Регламенту 1935. Цей законопроект уже розглядався на комітеті. До нього було висловлено зауваження в тій частині, що він надто рамковий і не ураховує повністю весь регламент. Так як передбачалося нами, ось ці норми повинні були лягти в основу підзаконних актів, але було досягнуто домовленості про те, що Мінагрополітики направить за результатами засідання комітету повторний лист, де надасть повторно свою пропозицію стосовно законопроекту. Відповідний лист був направлений на комітет 7 вересня 2017 року за номером 3732-4/20669. У мене прохання повторно підтримати.
Дякую. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Марина.

_______________. М. Дякую. 
За результатами нашої експертизи законопроект враховує положення Директиви 2011/91. Не всі положення Регламенту ЄС 1169/2011 та Регламенту 1924/2006 і при цьому має деякі редакційні відмінності у викладі статей у порівнянні з Регламентом 924/2006. Разом з цим не суперечить цілям Угоди про асоціацію та згаданих директив і регламентів. Враховуючи, що головний розробник пропонує врахувати ці положення на рівні підзаконних нормативно-правових актів, з нашої сторони може бути підтриманий. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре.
У нас висновок готувала Людмила Протасенко. Люда, можна коментар, те, що стосується нашого висновку. Будь ласка.

ПРОТАСЕНКО Л.В. Так. Ми отримали пропозицію, узгоджену пропозицію до другого читання як можна цей законопроект покращити, прийняти за основу і які зміни треба внести до другого читання, щоб він відповідав деяким положенням регламентів. Викликає запитання лише стаття 7, яка спочатку була в законопроекті, але вона пропонується… точніше, пункт п'ять статті 7 щодо маркування, який передбачає, що якщо неїстівні частини схожі на їстівні, то має бути надпис "не вживати", "не споживати в їжу". Ви пропонуєте її видалити, оскільки посилаєтесь, що її немає… не є вона вимогою регламенту. Однак вона в регламенті прописана і є. Тому, можливо, не вилучати цю норму, а все-таки залишити, якщо вона допоможе споживачам правильно ідентифікувати продукцію.

_______________М.А. Дякую за питання. Ця норма може лягти в основу, перепрошую, не в основу, а може бути врахована в Законі про інформування, який на даний час зареєстрований у Верховній Раді, але ми не заперечуємо, якщо вона залишиться в цій редакції закону. 
Дякую. 

ПРОТАСЕНКО Л.В. ... там стаття 11, "Перехідні положення" як вони будуть лягати в другому читанні. Чесно кажучи, важко сказати як можна буде їх відобразити, оскільки там немає тих положень в проекті закону. Тому можуть виникнути питання на етапі доопрацювання законопроекту. "Прикінцеві положення". 

______________. Можна уточнити? 

ПРОТАСЕНКО Л.В. Да. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Стаття 11 Регламенту. 

ПРОТАСЕНКО Л.В. Да, да, проекту закону "Прикінцеві положення" та "Перехідні положення". Ви пропонуєте вилучити ці пункти, які були в статті 11, і зробити нові посилання на нові пункти і статті яких не було в проекті закону.

______________М.А. Так, звичайно. 

ПРОТАСЕНКО Л.В. Якщо це зможете якось регулювати друге читання? Чи це пропонується підзаконними актами? Тут питання, наскільки головний комітет, я теж не знаю чи вони зможуть до другого читання врахувати ці пропозиції.

______________. Чесно кажу, не готов відповісти. Швидше за все як підзаконний. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Колеги, ну, тут є питання, чи ми все ж таки чекаємо остаточно до другого читання, тому що наразі знову ж таки не зрозуміла, не дуже ясна картина. Тому, які будуть пропозиції членів комітету, чи ми зараз приймаємо так як зараз є до другого читання, контролюємо, чи перенесемо тоді, коли вже буде готовий повний текст до другого читання? Ну, тому що все ж таки…

______________. Я маю пропозицію. Мені здається, що взагалі от можна наперед для себе визначити, так як воно суттєво не впливає на весь закон і він в принципі проект правильний, я б нам поставила за правило просто такі наші зауваження відслідковувати, можливо, навіть комітетом ініціювати зміни до другого читання. І просто в такий спосіб врегульовувати.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Контролювати. 

______________. Да, контролювати. Бо ми інакше просто відтерміновуємо це питання. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Але, якщо можна все ж таки те, що стосується статті 11 дати розширену більше відповідь і ми тоді зрозуміємо, які пропозиції ми можемо надати до другого читання. Я думаю, що… 
Урядовий офіс, Марина, у вас є якісь ще якби, тобто зауваження, які би ми тоді внесли теж до другого читання.

_______________М. Я слідкую за дискусією, розумію, що в нас немає цього тексту, який ви доопрацьовували, так? Він змінений. Просто ми працювали з редакцією, яка розміщена на сайті Верховної Ради. І він вже неактуальний, правильно?
Дякую.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Окей. Тоді, колеги, давайте ми підтримаємо те, що стосується за основу, да? А далі, якщо можна в переписці з'ясувати, що ще необхідно і ми внесемо як члени комітету дані поправки до другого читання, щоб все було врегульовано і внесено.  Тоді 4611 я прошу підтримати. Всі за?

_______________. Да.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Окей. Добре. Дякую.
Мустафа, правда, да? Дякую.
І ми продовжуємо, да, і пані Оксана, щоб ми.... Віктора відпустили, да, які в тебе питання було?

ЮРИНЕЦЬ О.В. Є питання. Я знаю, що є проблема з квотою на перевезення з Польщі. Я просто думаю, що ви тут мали би про це голосно кричати на нашому комітеті. Тому що це буде великою проблемою і ми будемо пишатися тим, що ми збільшуємо обсяги збуту продукції до Європейського Союзу. Єдиний кордон, яким, до речі, всі інші шляхи ми можемо майже відкласти, тому що в основному це є транспортний засіб пересування. Ми сьогодні маємо квоту, яку вже вибрали. Звернулись по додаткову квоту, яку нам не надали, це 4-е, 5 вересня. Зараз перемовини, які мають бути 9-10 жовтня, який успіх буде на цьому шляху, Тому що насправді там є дуже велика проблема, просто нам закриють, щоб ви розуміли, ринки перевезення, і ми не зможемо взагалі мати можливість перетинати польсько-український кордон. Тобто відкривати відкриті двері до Європейського Союзу, маючи візову лібералізацію, маючи квоти для просування продуктів своїх, ми просто будемо обмежені в тому, що ми їх не доставимо в потрібний час, а це обриває всі контракти і все решта. Тобто це вже б'ють на сполох і виробники, які переймаються тим, тому що, ну, не знають, в який спосіб вони можуть отримувати ці ліцензії, щоб перетинати кордон. Що ви зараз приймаєте і що маємо ми вам допомогти, щоб оце відбулося? 

_______________. Дякую, пані Оксано.
Дійсно, це складне питання з квотами на дозволи для міжнародних вантажних автомобілів перевезень насамперед. Польща – не єдиний шлях, але, дійсно, 1,5 роки тому я підписав цей протокол в січні 17-го року про рекордну квоту 200 тисяч. Ми звернулись влітку за додатковою квотою 30 тисяч, попередньо на зустрічі, на форумі в Криниці між міністрами це було погоджено. На жаль, їхня автомобільна інспекція не видала цю додаткову квоту і взагалі запропонувала підписати протокол з пониженням квоти на наступний рік до 130. 
Відповідно протокол в Варшаві не був підписаний. Ми, розуміючи це, спробували перенести це на рівень робочої групи під головуванням міністрів або заступників, тобто міністрів для того… Ми розуміємо, що слабке питання, поляки не використовують дану квоту, є диспаритет. Тому моя була пропозиція виходити з аналогічними заходами по обмеженню роботи польського залізничного оператора, польського авіаційного оператора LOT, PKP. На жаль, вони не погодились поки що на робочу групу в такому форматі. Прибуває знову делегація на рівні директора департамента і автомобільної інспекції. Я думаю, що ми принаймні збережемо квоту 200 тисяч. Проблема є глибша, проблема є ще системніша, тому що поляки нам чітко кажуть, по їхній статистиці, яку, до речі, наша ДФС до сих пір уже протягом двох тижнів не може підтвердити, що за їхніми даними тільки 110 тисяч перетину кордону відбулось. Тобто на руках в автомобільних перевізників є 50 тисяч дозволів. На жаль, ми це спростувати не можемо, Власов не дає нам поки статистику. Ми внутрішньо це вирішуємо. Ми розуміємо, що є певна корупція в "Укртрансбезпеці" в Україні, коли дозволи видаються не під контракт, видаються на фірму, яка їх тримає до пори до часу. Ну, матеріали є у правоохоронних органів. Перевірка закінчилась нічим, урядова. 
По Польщі ми маємо механізми, в крайньому випадку ми це на рівні міжурядової комісії під головуванням Першого віце-прем'єра в листопаді, 22-го попередньо вона планується, ми це питання вирішимо. Але дійсно важливо це піднімати на всіх майданчика, в тому числі на міжпарламентських речах, тому що основний наш аргумент в кінці буде, крім якихось заходів у відповідь обмежувального характеру, це те, що відповідно до Угоди про асоціацію розкладу поступок в транспортній сфері, вони не можуть погіршувати наші умови надання послуг. Тобто ми можем в крайньому випадку навіть ініціювати арбітраж, так як вони хочуть по кругляку це зробити, ми можемо це зробити по доступу на ринок автомобільних вантажних послуг. 
Тому, я думаю, поляки почують нас цього разу в Києві. Але були б вдячні теж за міжпарламентські контакти.

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Це 22 листопада? 

______________. 9-10 переговори в Києві на рівні… Жовтня. Я думаю, що ми, ну, досягнемо вже компромісу з цього приводу. Якщо не вийде, то 22-го – міжурядова комісія в Варшаві. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. Можна ми до цієї комісії: перше – все ж таки звернемося до ДФС, щоб зрозуміти дійсно статистику.

______________. Я підписав два тижні тому запит. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  А, ви теж підписали? Ну, давайте ми теж підпишемо… У нас з ДФС дружні давні стосунки. 

ЮРИНЕЦЬ О.В. Майже. Нас ще не кликали на ці заходи, які вони оголошували. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Ні, але просто, що це може підсилить. А друге – те, що стосується збільшення квот. Ну, також давайте тоді спільно, тим більше у нас зараз буде багато візитів в Польщу і ми будемо працювати з європарламентарями, щоб ми якось це питання піднімали. 

______________. Що стосується насправді… Ну, це не є критична позиція. Вони кажуть: "Дивіться, ви вибрали 100, там 160, наші польські перевізники вибрали 60. Ми ж на паритеті працюємо. Можете возити українські товари за допомогою польських перевізників".

______________. Щоб ви розуміли. 

______________. Тобто це втрата для ринку транспортних послуг.

ЮРИНЕЦЬ О.В. Ми втрачаємо ще один ринок. 
Але окрім того, що треба говорити, що Польща має одну третину всього європейського ринку тих перевезень. І це просто, ну, це буде колапс, тому що ми отримаємо монополіста і ми, маючи продукцію і маючи квоти в Європейському Союзі, які ми так само просуваємо, щоб вони були, ми потім не будемо мати чим це вивести, тому що немає альтернативи і нема в нас інших перевізників, треба про це говорити. Просто ми тої інформації не маємо. Це коли нам доводять, що там є ще інша річ, що коли оцей облік, який ведеться по перетину, вони заїжджають через польську сторону виїжджають, наприклад, там через чеську чи угорську, бо є там інший вантаж. І тоді не фіксується і тоді у них нема повного балансу, розуміння, скільки в'їхало, скільки виїхало, і тому вони кажуть, що нібито у нас є більше. Але насправді тих результатів так само немає. Тому ситуація, що то нам і тих 200 замало, ви ж самі кажете, що ви хотіли додатково 30, вам не вийшло, 30 тисяч. Тепер треба запит на наступний рік скільки приблизно, явно має бути 230, 200… Скільки? 

______________. Навіть, якщо ми збережемо квоту, якщо ми зможемо зробити електронний кабінет перевізника і забрати корупцію з пунктів видачі дозволів, цієї проблеми не буде. Тобто, ну, у нас є внутрішня…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Коли ви плануєте це робити?    

ЮРИНЕЦЬ О.В. Ну, це ж треба рік наступний поставити…

______________. …. в тестовому режимі вже запрацювало. Тобто ми сподіваємося, що, ну, "Укртрансбезпека" вже не зможе видавати це в ручному режимі, як вона зараз видає. Тобто воно має відображатись в реєстрі і перевізник буде це бачити.

_______________. (Не чути).

_______________. Ні, не треба аукціону, там...

(Загальна дискусія) 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Мустафа, в тебе було питання.

НАЙЄМ М. Так. Скажіть, будь ласка, ви сказали про те, що ви інформацію правоохоронних органів – можу вас спитати або отримати ваші звернення і які саме правоохоронні органи. Я так розумію, що відповідей немає. І ми тоді з боку комітету звернемося до них, щоб вони або надали відповідь, або перевірку якусь провели.

_______________. Я попрошу, щоб профільний заступник Лавренюк передав на комітет цю інформацію, він якби займався цим питанням. Ми передали це в правоохоронні органи і була ініційована перевірка урядова  Нацдержслужбою, Аудиторською палатою. Результати перевірки: був відсторонений керівник транспортної інспекції.

_______________.  І порушення... 

_______________. Порушена кримінальна справа. Але минулого тижня він був за результатами перевірки поновлений на роботі.

НАЙЄМ М.  А провадження вони закрили?

_______________. Я не володію тим питання. Тобто...

НАЙЄМ М. ... додайте нам інформацію, да? Добре.

_______________. (Не чути)

НАЙЄМ М. Хто?

(Загальна дискусія)
 
НАЙЄМ М. Ну, так а при чому тут?

_______________.  Тому що система працює...

_______________. Система працює.

ГОЛОВУЮЧИЙ. І є ще питання чи якість пропозиції, колеги? Оксано? Є ще пропозиції чи..... 
Окей. Дякую. Тоді...
У нас є проект Закону про внесення змін 397 Митного кодексу України (реєстраційний номер 9018). У нас немає нікого з представників Кабінету Міністрів. Пані Марино, в нас тут такий він... Богдан підготував висновок. Можна вашу позицію, щоб ми розуміли, що нам в принципі робити з даною історією. Тому що ми знову стикаємось з нашою вимогою на законодавчому рівні, скажімо так, отримувати додаткові документи щодо оцінки економічного впливу, застосування того чи іншого закону. І якраз от ми знову в черговий раз стикаємось з цією ситуацією.
Дякую.

_______________М. Я розумію, в нас такі ж застороги щодо цього законопроекту. Пропозицію знизити пільгові ставки мита на текстильні матеріали, текстильні вироби на нуль відсотків, законопроект фактично пропонує нову схему державної допомоги. При цьому головним розробником, ініціатором законопроекту не надається економічного обґрунтування, не надається інформації щодо того, які оціночні втрати державного бюджету від цього заходу. Така норма відповідно до права ЄС і Угоди про асоціацію містить в собі ознаки державної допомоги. Тому перш ніж приймати законопроект необхідно направити його відповідно до нашого Закону "Про державну допомогу суб'єктам господарювання" Антимонопольному комітету, який має прийняти рішення, що цей законопроект не містить в собі загрози конкуренції. Якщо буде таке рішення, то така міра не може бути прийнята законом України. 
В решті положень вводиться міжнародний принцип вичерпання права інтелектуальної власності на одяг. 
Ну, із досвіду подібних… розгляду подібних норм народними депутатами, зокрема законопроект 4614, ну, ви пам'ятаєте, це митний контроль за додержанням прав інтелектуальної власності, у ваших колег думка така, що в Україні має діяти національний принцип вичерпання прав. Хоча…

______________. (Не чути)
  
______________М. Да. Да. Ну, національний або регіональний. Тому, хоча Угода про асоціацію та угода ТРІПС і не містять в собі норми, які зобов'язують державу застосовувати той чи інший принцип вичерпання права інтелектуальної власності, на нашу думку, це питання є дуже комплексним, тому його вирішення потрібно не в рамках таких точкових законопроектів. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Знову ж таки оцінка якась, що…
Богдане, будь ласка. 

______________Б. Я ще лише хотів привернути вашу увагу, що законопроект прописаний таким чином, що на текстиль вводиться міжнародне правило визначення вичерпання прав інтелектуальної власності, а на усі решта товарів буде національний принцип діяти, так як прописано зараз в цьому законопроекті. Добре, якщо можна, щоб ми направили, і ми не будемо приймати рішення, тому що, якщо можна, направити відповідь автору законопроекту з обґрунтуванням, з позицією надати і додаткову інформацію. І ми можемо, якщо він хоче, направити листа до Антимонопольного, да. Так погоджуєтесь, колеги?  Добре. Дякую. 
У нас ще є законопроект 6223, попросив пан Бублик розглянути без його присутності. В принципі ви всі ознайомлені з висновком. 
Колеги, у кого є які пропозиції, тому що Юрій підготував висновок, який не суперечить праву Європейського Союзу.
Урядовий офіс, Марино, що у вас з цього приводу, яка позиція? 

_______________. М. У нас цілий висновок, що не суперечить, однак є недоліки щодо понятійного апарату, ми порівнювали з Директивою 2013/34 про річну фінансову звітність, консолідовану фінансову звітність. В цілому не суперечить, але, знову ж таки, певні редакційні відмінності, які, можливо, можна буде… 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Удосконалити.

_______________. М. Так, удосконалити між читаннями. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Дякую. 
Колеги, ми приймаємо? Які пропозиції? 

_______________. (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Добре. Тоді прошу підтримати законопроект… висновок нашого комітету: 6223, що не суперечить праву ЄС. Всі "за", так? Дякую. 
І те, що стосується проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання переказу коштів, 7270. 
Марина, чи є у вас?

_______________. М. За результатами нашої експертизи  законопроект дуже фрагментарно враховує законодавство ЄС у сфері фінансових послуг. Узагальнений висновок такий, що фрагментарне транспронування норм актів права ЄС у запропонованій редакції законопроекту, хоча і не суперечить цілі Угоди про асоціацію, однак не може забезпечити повноцінну імплементацію згаданих актів. Ми розглядали наступні акти: Директива 2015/2366, Директива 2009/110, Рамкове рішення Ради Європейського Союзу 2001/413. Не може забезпечити повноцінну імплементацію цих актів і, як наслідок, не забезпечить виконання Україною зобов'язань відповідно Угоди про асоціацію. Отже, для подальшого наближення законодавства вважаємо за доцільне розробку окремого комплексного законопроекту з метою імплементації відповідних положень та зобов'язань. 

ГОЛОВУЮЧИЙ.  Добре. У нас Юра теж, Мартинов, проаналізував так само  ці директиви, які ви назвали. Але може у вас по плану, скажем так, якщо ми повернемось до комплексного законопроекту, в планах міністерства, чи хто буде, скажемо так, займатися комплексним законопроектом? Хтось же розробляє його, чи знову у нас народні депутати будуть імплементувати угоду? 

______________М. У нас по плану передбачена розробка всіх законопроектів, залежно від строків імплементації, до 22-го року. Що стосується фінансових послуг, їх строк імплементації, відповідних нормативно-правових актів, становить 6, якихось – 8 років. Тому відповідно робота ведеться. Але, що до того чи розроблятиме міністерство комплексний законопроект, чи ні, я на разі не можу вам сказати. Сподіваюся, що так. Ну, вони зобов'язані це робити у будь-якому випадку. Тому наш висновок по цьому законопроекту такий. Безумовно, робота необхідна комплексна з цього питання. Взагалі фінансові послуги в Угоді про асоціацію –  це та сфера, яка потребує повної імплементації, імплементація має бути один в один. Тобто навіть відповідно до 17-го додатку, там чітко написано, що регламенти мають стати частиною українського законодавства як такі. Тобто в фінансовій сфері треба якомога більше уникати оцієї фрагментарності. 

______________. (Не чути)
 
______________М. Що стосується цієї сфери, то тут це принципово має бути – максимальна імплементація і комплексна в одному акті. 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Колеги, якісь пропозиції?

_______________. Можна? Ну, дивіться, ми, по-перше, маємо, на жаль, виходити з нашого достатньо обмеженого мандату. Я пропонувала не виходити за його межі, але написати в рекомендаціях все ж таки і комітету, основному комітету, зважати на те, що немає комплексної імплементації. Тому що ми ж не можемо написати, що воно там частково суперечить чи не суперечить, воно ж не суперечить. От я пропоную таким чином робити, але в загалі треба піднімати питання зміни, можливо, навіть предметної, повноважень.

_______________. Це знову ж таки питання про фільтри і питання до Кабінету Міністрів, який би, скажімо так, вчасно комплексні такі речі пропонували  і не виникало би таких фрагментарних. 

_______________. Дивіться, навіть, дивіться, навіть, якщо Кабмін буде нам пропонувати такі речі вчасно і комплексно, ми не можемо заборонити депутатам народним їх правом скористатися законодавчої ініціативи. Тобто це буде все одно завжди з'являтися. Ну, тут питання стоїть в тому, що не треба розширювати власний предмет діяльності, що крім того, що відповідати – відповідаємо, ми маємо ще мати можливість якісь робити рекомендації абсолютно точно і політично, в тому числі оцінку.

ГОЛОВУЮЧИЙ. Шановні колеги, тоді я пропоную, що ставлю на голосування, що даний законопроект не суперечить праву ЄС, але направити листа від нашого комітету, автори законопроекту з тим, щоб він, що все ж таки необхідно комплексний законопроект...

_______________. Я би основному комітету...

ГОЛОВУЮЧИЙ. Профільному комітету?

_______________. Да, да. Щоб під час розгляду, щоб вони...

ГОЛОВУЮЧИЙ. Врахували.

_______________. ... відсутність системної імплементації.

ГОЛОВУЮЧИЙ. О'кей. Хто підтримує дану пропозицію?  За? Всі за. О'кей. Дякую. 
Так, колеги, в нас залишились законопроекти ті, які у нас регулюються у національним законодавством. Є якісь пропозиції? Можемо їх всі... да. Добре. Ми тоді також ставимо на голосування. Ми підтримуємо те, що це...... і у нас лишається розділ "Різне".
Значить в розділі "Різне" в нас є листи з пропозиціями до проекту Закону України про Державний бюджет. Хто в нас... Марино, дякуємо.
Дякуємо, пан Дмитро, дякуємо. 
Богдане, можна прокоментувати те, що стосується пропозицій до державного бюджету.

_______________. Б. До нас надійшли численні звернення народних  депутатів, в тому числі і членів нашого комітету, щодо внесення змін до Закону України про державний бюджет щодо транскордонного… так, підтримки транскордонного співробітництва. 
Нам доцільно від комітету окремий лист на бюджетний комітет написати…

ГОЛОВУЮЧИЙ. Загальний.

_______________. Б. Загальний. Чи ні? 

ЮРИНЕЦЬ О.В. (Не чути) …прийняли закон. Але халепа в тому, що реєстрація поправок закінчилася і треба, щоби це в рамках того нового закону не…….
Крім того, минулого року ми передбачили кошти, які потім зникли. І тому ситуація, щоб зараз знову дали, а другою рукою покрали, щоб цього там не було. 

(Загальна дискусія)  

ГОЛОВУЮЧИЙ. Ну, окей. Це так до Богдана, наче він його стер власною рукою?..

_______________. (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Все, тоді це ми вирішили питання. Ми від комітету направимо і будемо це… Якщо можна, тоді при розгляді бюджету також надати нас інформацію, щоб ми питання піднімали, коли буде обговорення. (Шум у залі) Так, всіх членів комітету. І всім розсилати, хто там буде записуватися, щоб ми могли змогу коментувати. 
Друге – те, що стосується проекту Закону про ратифікацію Конвенції Ради Європи про доступ до офіційних документів. Це те, що провалили –  конвенція.

_______________. Надійшов лист від пані Луценко з переліком ………. які вони пропонують включити… (Не чути) 

ГОЛОВУЮЧИЙ. Так.

_______________. Я просто хотів поінформувати членів комітету, що незважаючи на те, що в стенограмі є інше формулювання, цей проект вважається таким, який не проголосований, тобто він не проголосований за основу в цілому, він не був проголосований на доопрацювання на повторне перше читання і вважається відхиленим…
(Запис закінчено)